A MAGYAR MODELLEZŐ SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA

2004

TARTALOM

I. Általános rendelkezések	3

II. A szövetség célja és feladatai	3

III. A szövetség tagsága	3

IV. A tagok jogai és kötelezettségei	4

V. A szövetség szervezete	4

VI. Rendes küldöttgyűlés	5

VII. Rendkívüli küldöttgyűlés	7

VIII. A szövetség elnöksége	7

IX. A szövetség elnöke, alelnöke	8

X. A főtitkár és a titkárság	8

XI. Ellenőrző bizottság	8

XII. Fegyelmi bizottság	9

XiII. Szakbizottságok és referensek	9

XIV. A szövetség gazdálkodása és vagyona	9

XV. SZERVEZETI EGYSÉGEK JOGÁLLÁSA	10

XVI. A szövetség megszűnése	10

XVII. Vegyes rendelkezések	10

Záradék	10

Mellékletek	11

A MAGYAR MODELLEZŐ SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA - 2004

I. Általános rendelkezések

1. §

(1)	A Magyar Modellező Szövetség (a továbbiakban: szövetség) a modellező sportághoz kapcsolódó fel­adatok ellátására az 1989. évi II. tv. és az 1997. évi CLVI. tv. (továbbiakban Etv és Khtv.) alapján létre­hozott, önkormányzati elv alapján működő országos hatáskörű közhasznú társadalmi szervezet.

(2)	A szövetség közvetlen politikai tevékenységet nem folytat, szervezete pártoktól független, és pártoknak anyagi támogatást nem nyújt.

(3)	A szövetség közhasznú szolgáltatásaiból a szövet­ség tagjain kívül bárki részesülhet.

2. §

(1)	A szövetség neve:	Magyar Modellező Szövetség

Rövidített neve:	MMSZ

(2)	A szövetség székhelye:
Budapest, XIV. Buzogány u. 7. II. 6.

(3)	A szövetség működési területe:	Magyarország

(4)	Az alapítás éve jogfolytonosság alapján:	1968

3. §

(1)	A szövetség emblémája:	1. sz. melléklet

Fehér alapon nemzetiszínű csík és két egyforma ezüstszürke felület által formált döntött M-betű.

(2)	A szövetség zászlaja:	2. sz. melléklet

Világoskék–fehér színű, ferde osztással, a fehér me­zőben a szövetség emblémája.

(3)	A szövetség pecsétje:	3. sz. melléklet

Kör alakú pecsét, körbefutó szövege:
Magyar Modellező Szövetség

A körbefutó szövegen belül vízszintes elrendezés­ben a szövetség neve angolul:
Hungarian Association of Modellers

4. §

A szövetség tagja a NAVIGA-nak, a WMCR-FEMA-nak és az EFRA-nak, továbbá együttműködik a Magyar Repülő Szövetséggel (MRSZ), amelyen keresztül tagja a a FAI-CIAM-nak. Ezen nemzetközi szervezetek alap­szabályát és egyéb szabályzatait a szövetség magára nézve kötelezőnek ismeri el.

5. §

A szövetség felett az Etv. 17.§ értelmében a törvényes­ségi felügyeletet az ügyészség gyakorolja.

II. A szövetség célja és feladatai

A szövetség célja

6. §

(1)	A szövetség célja a modellező sport, mint közhasz­nú tevékenység (Khtv. 26.§. c) 14.) népszerűsítése.

(2)	A szövetség a Magyar Köztársaságban szervezi, irányítja és ellenőrzi a sportágában folyó tevékeny­séget, közreműködik a 2004. évi I. törvényben (Stv) meghatározott állami és sportfeladatok ellátásában, képviseli sportágának és tagjainak érdekeit, vala­mint részt vesz a nemzetközi modellező szervezetek tevékenységében.

A szövetség feladatai

7. §

(1)	A szövetség feladatai:

a)	a sportág működésének elősegítése, a fejlesztési célkitűzések meghatározása és megvalósításuk szervezése,

b)	a verseny- és a fegyelmi szabályok megállapí­tása és az abban meghatározott sportfegyelmi jogkör gyakorlása,

c)	a hazai versenynaptár jóváhagyása, a hazai nemzetközi versenyek megrendezésének enge­délyezése, a nemzetközi versenyeken való rész­vétel feltételeinek meghatározása,

d)	a bajnoki versenyrendszer kialakítása és működ­tetése, valamint egyéb versenyek és találkozók meghirdetése és megrendezése,

e)	a sportág utánpótlás rendszerének kialakítása,

f)	a válogatott keretek kijelölése és működtetése, az Európa- és világbajnokságokra, valamint a szövetség által finanszírozott nemzetközi verse­nyekre utazó csapatok összeállítása,

g)	a sportág képviselete belföldön és külföldön,

h)	a sportág központi nyilvántartásainak vezetése,

i)	a sportszakemberek, sportbírók képzésének és továbbképzésének megszervezése, a verseny­bírók minősítése,

j)	a külön jogszabályban meghatározottak szerint a sportolók igazolásával, valamint minősítésével kapcsolatos feladatok ellátása,

k)	a sportolók külföldi munkavállalása sportszakmai feltételeinek megállapítása, a nemzetközi szövet­ség által megkívánt versenyengedély megadása,

l)	a sportág azon vitás ügyeinek intézése, amelyek nem tartoznak más szerv hatáskörébe,

m)	valamely jogszabályban meghatározott, illetve a sportág működési feltételeinek biztosításával ös­szefüggő egyéb feladatok ellátása.

III. A szövetség tagsága

A szövetség tagjai

8. §

(1)	A szövetség tagja az lehet, aki a szövetség alap­szabályát elfogadja, és az abban megállapított tag­díjat befizeti.

(2)	A szövetség tagjai – a tagokat megillető jogok és az őket terhelő kötelezettségek terjedelme alapján:

a)	rendes tagok,

b)	pártoló tagok,

c)	tiszteletbeli tagok, elnökök.

A szövetség rendes tagjai

9. §

(1)	A szövetség rendes tagja lehet:

a)	magánszemély,

b)	sportszervezet (szakosztály, egyesület, klub)

c)	megyei vagy regionális (a továbbiakban: területi) szakági szövetség.

(2)	A magánszemély az (1) bekezdés b) pontjában fel­sorolt szervezeteken – ezek hiányában a területi szövetségen – keresztül lehet tag.

(3)	A szakosztály, egyesület, klub a területi szövetség útján – ennek hiányában közvetlenül – lehet az or­szágos szövetség tagja. Valamely felsorolt tag csak annak a területi szövetségnek lehet a tagja, amely­nek működési területén a székhelye található.

A szövetség pártoló tagjai

10. §

A szövetség pártoló tagja lehet az a magán- vagy jogi személy, jogi személyiséggel nem rendelkező szerve­zet, aki (amely) a szövetség célkitűzéseit erkölcsileg és anyagilag, illetve közreműködésével támogatja.

Tiszteletbeli tagok, elnökök

11. §

(1)	A magyar modellező sport egyéni világ- és európa­bajnokai, valamint a nemzetközi szövetségek elis­merő diplomáival kitüntetettek a szövetség örökös, tiszteletbeli tagjai. A tiszteletbeli tagság független a rendes tagságtól (9.§ (1) a) pont), vagy pártoló tag­ságtól (10.§).

(2)	A szövetség tiszteletbeli elnöke lehet az a személy, aki a szövetség munkájában való aktív tevékeny­sége során, vagy a szövetség munkájának erkölcsi támogatásában kimagasló érdemeket szerzett.

A tagsági jogviszony keletkezése
és megszűnése

12. §

(1)	A szövetségi tagság felvétellel keletkezik és kilé­péssel, kizárással, törléssel szűnik meg.

(2)	A tagfelvételi kérelem a szövetség titkárságán nyújt­ható be, magánszemély esetében a 9.§ (2) pont­jának megfelelően.

(3)	A titkárság a szövetség tagjairól naprakész nyilván­tartást vezet.

(4)	A szövetség tagjai az alapszabály 4. sz. mellékleté­ben meghatározott tagdíjat fizetnek. A tagdíj a bizto­sítás díját is tartalmazza.

(5)	A szövetségből való kilépést írásban kell a titkár­ságon bejelenteni. A kilépés a tagot nem mentesíti a tagsága idején keletkezett kötelezettségei alól, és csak az ezekhez kapcsolódó jogaival élhet.

(6)	Törléssel szűnik meg a tagság a jogi személyiséggel rendelkező tag jogutód nélküli megszűnésével és ha a tag tagdíjfizetési kötelezettségének az esedékes­ségtől számított 6 hónapon belül nem tesz eleget.

(7)	A szövetségből való kizárást csak fegyelmi eljárás során kiszabott jogerős büntetésként lehet alkal­mazni. A kizárt tag jogaira és kötelezettségeire a (5) bekezdés az irányadó. Kizárni a szövetség céljainak megvalósulását veszélyeztető tagot lehet.

IV. A tagok jogai és kötelezettségei

A rendes tagok jogai és kötelezettségei

13. §

(1)	A rendes tag jogai:

a)	részt vehet a szövetség tevékenységében és rendezvényein, érvényes MMSZ tagsági igazol­vány birtokában indulhat szövetségi versenyen,

b)	választhat és választható a szövetség szerveibe,

c)	észrevételeket, javaslatokat tehet és véleményt nyilváníthat a szövetséget és a sportágat érintő kérdésekkel kapcsolatban,

d)	választott szavazati jogú küldött(ek) révén részt vehet a küldöttgyűlés határozatainak meghozata­lában.

(2)	A rendes tag kötelezettségei:

a)	a tagdíj megfizetése,

b)	a szövetség alapszabályának és egyéb sza­bályzatainak, valamint a szövetség szervei által hozott határozatoknak a megtartása, illetőleg megtartásának biztosítása,

c)	a sportág fejlődésének, eredményességének és népszerűségének elősegítése,

d)	a szövetségi vagyon gyarapítása és megóvása,

e)	adatszolgáltatás a központi nyilvántartás részére.

A pártoló és tiszteletbeli tagok jogai és kötelezettségei

14. §

(1)	A pártoló és tiszteletbeli tag jogai:

a)	részt vehet a szövetség tevékenységében és rendezvényein, kivéve a szövetségi versenyeken való indulást,

b)	észrevételeket, javaslatokat tehet és véleményt nyilváníthat a szövetséget és a sportágat érintő kérdésekkel kapcsolatban.

(2)	A pártoló tag kötelezettségei:

a)	a vállalt hozzájárulás megfizetése, a vállalt köz­reműködés elvégzése.

b)	a szövetség alapszabályának, egyéb szabályza­tainak, valamint a szövetség által hozott határo­zatoknak a megtartása,

c)	a sportág népszerűsítése.

d)	adatszolgáltatás a központi nyilvántartás részére.

(2)	A tiszteletbeli tag kötelezettségei:

a)	a szövetség alapszabályának, egyéb szabályza­tainak, valamint a szövetség által hozott határo­zatoknak a megtartása,

b)	a sportág népszerűsítése.

V. A szövetség szervezete

15. §

(1)	A szövetség szervei:

a)	a szövetség rendes küldöttgyűlése

b)	a szövetség rendkívüli küldöttgyűlése

c)	a szövetség elnöksége

d)	a titkárság

e)	az ellenőrző bizottság

f)	a fegyelmi bizottság

g)	a szakbizottságok és referensek.

(2)	A testületi szervek működése.

a)	Az ülések gyakorisága: legalább évente egyszer.

b)	Az üléseket az adott szerv elnöke hívja össze írásban, 8 nappal az ülést megelőzően, a napi­rend egyidejű közlésével.

c)	Határozatképesség: min. 50%+1 fő.

d)	Határozatképtelenség esetén a testületi szerv ülését 15 napon belül kell megismételni, amely a megjelentek számától függetlenül határozatké­pes az eredeti napirendi pontok tekintetében.

e)	A szavazás rendje és a határozathozatal módja: nyílt szavazás egyszerű szótöbbséggel, szava­zategyenlőség esetén az elnök szavazata dönt.

f)	a testületi szervek ülései nyilvánosak, kivéve ha a testület 2/3-os többséggel zárt ülést rendel el.

(3)	Összeférhetetlenségi szabályok. (Khtv 8. és 9.§.)

(3.1)	A vezető szerv határozathozatalában nem vehet részt az a személy, aki, vagy akinek közeli hozzá­tartozója (Ptk. 685.§ b) pont), élettársa (a továb­biakban együtt: hozzátartozó) a határozat alapján:

a)	kötelezettség vagy felelősség alól mentesül, vagy

b)	bármilyen más előnyben részesül, illetve a meg­kötendő jogügyletben egyébként érdekelt.

Nem minősül előnynek a közhasznú szervezet cél szerinti juttatásai keretében a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatás, illetve a társadalmi szervezet által tagjának, a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatás.

(3.2)	Nem lehet a felügyelő szerv elnöke vagy tagja, illetve könyvvizsgálója az a személy, aki:

a)	A vezető szerv elnöke vagy tagja;

b)	A közhasznú szervezettel a megbízatásán kívüli más tevékenység kifejtésére irányuló munka­viszonyban vagy munkavégzésre irányuló egyéb jogviszonyban áll, ha jogszabály másként nem rendelkezik;

c)	A közhasznú szervezet cél szerinti juttatásából részesül – kivéve a bárki által megkötés nélkül igénybe vehető nem pénzbeli szolgáltatásokat, és a társadalmi szervezet által tagjának a tagsági jogviszony alapján nyújtott, létesítő okiratnak megfelelő cél szerinti juttatást;

d) Az a) - c) pontokban meghatározott személyek hozzátartozója.

(3.3)	A közhasznú szervezet megszűntét követő két évig nem lehet más közhasznú szervezet vezető tisztségviselője az a személy, aki olyan közhasznú szervezetnél töltött be – annak megszűntét meg­előző két évben legalább egy évig – vezető tisztsé­get, amely az adózás rendjéről szóló törvény szerinti köztartozását nem egyenlítette ki.

(3.4)	A vezető tisztségviselő, illetve az ennek jelölt személy köteles valamennyi érintett közhasznú szervezetet előzetesen tájékoztatni arról hogy ilyen tisztséget egyidejűleg más közhasznú szervezetnél is betölt.

(4)	Határozatok és nyilvánosság:

a)	A szövetség elnöksége a testületi szervek dön­téseit a Határozatok Tárában összegyűjti, amely­ben nyilvántartja a döntések tartalmát, időpontját, hatályát, a támogatók és ellenzők számarányát, és ha lehetséges személyét.

b)	Az elnök gondoskodik a döntések közléséről az érintettekkel írásban, igazolható módon.

c)	A szövetség testületi szerveinek döntéseit a székhelyén elhelyezett hirdetőtáblán hozza nyil­vánosságra.

d)	Az elnökség a szövetség működésével kapcso­latban keletkezett iratokba bárki számára bete­kintést enged a szövetség székhelyén, előre egyeztetett időpontban. (Kivéve a zárt üléseken keletkezett iratokat. Kivételes esetekben ettől az elnök eltekinthet.)

e) A szövetség működése módjáról, szolgáltatásai igénybevételének lehetőségeiről, valamint beszá­moló közléseiről időszaki kiadványban tájékoz­tatja a nyilvánosságot.

VI. Rendes küldöttgyűlés

A küldöttgyűlés összehívása

16. §

(1)	A szövetség legfőbb szerve a küldöttgyűlés.

(2)	A szövetség rendes küldöttgyűlését évente kell összehívni. A küldöttgyűlés időpontját a szövetség elnökségének legalább egy hónappal korábban meg kell állapítania és annak helyéről, időpontjáról, tervezett napirendjéről és a beterjesztett javasla­tokról a tagokat írásban értesítenie kell.

(3)	A küldöttgyűlésen szavazati joggal az (5) pont sze­rint választott vagy delegált küldöttek rendelkeznek. A szavazati jog át nem ruházható.

(4)	A küldöttgyűlésen minden küldött egy szavazattal rendelkezik. A küldöttgyűlésen szavazati jogot gya­korló választott és delegált küldöttek nevét a kül­döttgyűlés előtt legalább két héttel írásban be kell jelenteni a titkárságnál.

(5)	A küldöttek száma:

a)	a 9.§ (1) bekezdés b) pontjában megnevezett tagok küldöttgyűlésén az érvényes MMSZ tag­sági igazolvánnyal rendelkező tagok számával arányosan megválasztott küldöttek, minden betöltött 10 fő után 1 fő (ha ez a létszám kisebb 10-nél, az adott területi szövetséghez tartozó más taggal vagy tagokkal együttesen lehet küldött(ek)et választani),

b)	a 9.§ (1) bekezdés c) pontjában megnevezett, érvényes tagsággal rendelkező tagok delegált képviselői, tagonként 1 fő,

(6)	Küldöttnek az a nagykorú magyar állampolgár vá­lasztható, aki nincs eltiltva a közügyek gyakorlá­sától.

(7)	A küldöttek mandátuma 4 évre szól.

(8)	A küldöttek – alkalmatlanság esetén – a mandátum lejárta előtt is visszahívhatók.

(9)	A küldöttek mandátuma megszűnik:

a)	a választási ciklus lejártával

b)	lemondással

c)	visszahívással

d)	elhalálozással

e)	a szövetségből történő kizárással.

(10)	A küldöttek tisztségüket társadalmi megbízatásként látják el. A tevékenységükkel kapcsolatos költsége­ket a delegáló szervek fedezik.

(11)	A küldöttek jogai:

a)	részvétel a szövetség küldöttgyűlésén, a sportág ügyeinek tárgyalása során választóik érdekeinek, véleményének képviselete,

b)	a szavazati jog gyakorlása.

(12)	A küldöttek kötelezettségei:

a)	a küldöttgyűlés munkájának elősegítése,

b)	választóik tájékoztatása a küldöttgyűlésről.

(13)	A szövetség küldöttgyűlése nyilvános. A nyilvános­ságot a küldöttgyűlés többségi határozattal korlátoz­hatja vagy kizárhatja.

A küldöttgyűlés határozatképessége

17. §

(1)	A küldöttgyűlés határozatképes, ha a szavazásra jo­gosultak több mint 50 %-a jelen van.

(2)	Határozatképtelenség esetén a küldöttgyűlést 30 napon belül újra össze kell hívni. Az ismételten összehívott küldöttgyűlés az eredeti napirendbe felvett kérdésekben a megjelentek számára tekintet nélkül határozatképes.

A küldöttgyűlés napirendje

18. §

(1)	A küldöttgyűlés napirendjére a szövetség elnöke tesz javaslatot és terjeszti a küldöttgyűlés elé.

(2)	A szövetség rendes küldöttgyűlésének az alábbi napirendeket kötelezően tárgyalnia kell:

a)	az elnökség éves beszámolója,

b)	az éves pénzügyi beszámoló és a közhasznúsági jelentés,

c)	az ellenőrző bizottság beszámolója,

d)	a szövetség tagjai által a (3) bekezdés szerint beterjesztett javaslatok.

(3)	A (2) bekezdés d) pontjában említett javaslatokat napirendre kell tűzni, ha azokat a küldöttgyűlés idő­pontja előtt legalább két héttel benyújtották az el­nökséghez. Ezen határidő után, vagy a szövetség küldöttgyűlésén beterjesztett javaslatok abban az esetben tárgyalhatók, ha azt a többség elfogadja.

A küldöttgyűlés hatásköre

19. §

(1)	A küldöttgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik:

a)	az elnökség éves beszámolójának elfogadása,

b)	az éves pénzügyi beszámoló és a közhasznú­sági jelentés elfogadása,

c)	az ellenőrző bizottság jelentésének elfogadása,

d)	az alapszabály megállapítása és módosítása,

e)	az elnökség, és a hatáskörébe tartozó bizott­ságok tagjainak és elnökének megválasztása,

f)	a tagdíj mértékének megállapítása,

g)	a tiszteletbeli elnöki cím adományozása és eset­leges megvonása,

h)	nemzetközi modellező szervezetbe való be- és kilépés elhatározása,

i)	a középtávú sportágfejlesztési program elfoga­dása,

j)	a kizárás kérdésében hozott határozat elleni jog­orvoslati kérelem elbírálása,

k)	a szövetség más szövetséggel való egyesülé­sének, szétválásának, valamint feloszlásának kimondása,

l)	mindazok a kérdések, amelyeket jogszabály, vagy az alapszabály a küldöttgyűlés kizárólagos hatáskörébe utal, illetőleg amelyeket a küldött­gyűlés a saját hatáskörébe von.

m)	szervezeti egységeinek jogi személlyé történő nyilvánítása, valamint a sportról szóló 2004. évi I. tv. (továbbiakban Stv) által biztosított jogok gyakorlása.

(2)	Az (1) bekezdés j) pontjában meghatározott hatás­kört két küldöttgyűlés között az elnökség gyakorolja.

A küldöttgyűlés határozathozatala

20. §

(1)	A küldöttgyűlés döntéseit általában nyílt szavazás­sal, egyszerű szótöbbséggel hozza. Szavazategyen­lőség esetén a küldöttgyűlés elnökének szavazata dönt.

(2)	A 19. § (1) bekezdés d) és k) pontjai alá tartozó kérdésekben a határozatokhoz 2/3-os többség szük­séges.

(3)	A küldöttgyűlés titkos szavazással hoz határozatot személyi kérdésekben, illetve ha a szavazásra jogo­sultak 1/3-a indítványozza. Titkos szavazás során adódó szavazategyenlőség esetén addig kell ismé­telni a szavazást, amíg döntés születik.

(4)	A küldöttgyűlésen szavazási kötelezettség áll fenn. Ez alól – indokolt esetben – a küldöttgyűlés elnöke adhat felmentést.

(5)	A küldöttgyűlésről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek tartalmaznia kell az elhangzott lényeges észrevételeket és javaslatokat, valamint a hozott határozatokat. A jegyzőkönyvet a küldöttgyűlés elnöke és a jegyzőkönyvvezető írja alá, és a küldött­gyűlés elején megválasztott két személy hitelesíti. A küldöttgyűlés határozatait nyilvánosságra kell hozni.

A tisztségviselők megválasztása

21. §

(1)	A küldöttgyűlés hatáskörébe tartozó tisztségviselők:

a)	az elnök

b)	az alelnök

c)	az elnökség tagjai

d)	az ellenőrző bizottság elnöke és tagjai

e)	a fegyelmi bizottság elnöke és tagjai.

(2)	A szövetség tisztségviselőit a küldöttgyűlés 4 évre választja.

(3)	A tisztségviselőket megválasztó küldöttgyűlés előtt legalább 2 hónappal a szövetség elnöksége jelölő bizottságot hív össze. Az (1) bekezdésben meghatá­rozott tisztségviselőkre vonatkozó javaslatot a jelölő bizottság elnöke terjeszti a küldöttgyűlés elé. A bizottság javaslata helyszíni jelöléssel kiegészíthető, ha azt legalább 10 jelenlévő küldött támogatja.

(4)	Megválasztottnak az a tisztségviselő tekinthető, aki a leadott szavazatok több mint 50 %-át megkapta.

VII. Rendkívüli küldöttgyűlés

22. §

(1)	Rendkívüli küldöttgyűlést kell összehívni:

a)	a szövetség elnökségének többségi határozata alapján,

b)	ha a szövetség rendes tagjainak 1/3-a az ok és a cél megjelölésével kéri,

c)	ha az elnökségben a küldöttgyűlés által megvá­lasztott tagok létszáma a felére csökken,

d)	ha a bíróság elrendeli.

(2)	A rendkívüli küldöttgyűlést az erre okot adó körül­mény bekövetkezésétől számított egy hónapon belül össze kell hívni.

(3)	A rendkívüli küldöttgyűlésre egyebekben a rendes küldöttgyűlésre vonatkozó szabályok az irányadók.

VIII. A szövetség elnöksége

Az elnökség tagjai

23. §

(1)	Az elnökségnek csak olyan nagykorú magyar ál­lampolgár lehet tagja, aki nincs eltiltva a közügyek gyakorlásától. Az elnökség tagjai tisztségüket álta­lában társadalmi megbízatásként látják el.

(2)	Az elnökség tagjai tisztségükben újraválaszthatók.

(3)	Az elnökség létszáma hét (7) fő. Az elnökség tagjai:

a)	az elnök,

b)	az alelnök,

c)	az öt (5) fő elnökségi tag.

(4)	A szövetség elnöke és alelnöke nem lehet a szövet­ség területi tagszervezetének (9.§ (1) c) pont) veze­tő tisztségviselője, ezekkel nem állhat munkavi­szonyban, továbbá nem lehet a szövetség tevé­kenységével összefüggő vállalkozásban érdekelt személy.

(5)	Az elnökségi tagok jogai és kötelezettségei:

a)	az elnökségi üléseken és a határozatok megho­zatalában való részvétel,

b)	észrevételek, javaslatok tétele a szövetség mű­ködésével, a sportággal kapcsolatban,

c)	felvilágosítás adása és kérése a sportággal összefüggő kérdésekben, a tisztségviselők dön­téseivel kapcsolatban,

d)	javaslattétel rendkívüli küldöttgyűlés, elnökségi ülés összehívására,

e)	a szövetségi határozatok és ajánlások megtar­tása, illetőleg végrehajtása.

(7)	Az elnökségi tagság megszűnik:

a)	a mandátum lejártával,

b)	lemondással,

c)	visszahívással,

d)	elhalálozással,

e)	a szövetségből történő kizárással.

Az elnökség hatásköre

24. §

(1)	A szövetség tevékenységét két küldöttgyűlés közötti időszakban a szövetség elnöksége irányítja. Az el­nökség a szövetség működését érintő valamennyi kérdésben döntésre jogosult szerv, kivéve azokat az ügyeket, amelyek az alapszabály szerint a küldött­gyűlés kizárólagos hatáskörébe tartoznak, vagy amelyeket a küldöttgyűlés saját hatáskörbe vont, vagy a szövetség más szervének hatáskörébe utalt.

(2)	Az elnökség feladatai és hatásköre:

a)	a szövetség törvényes és alapszabályszerű mű­ködésének biztosítása,

b)	a szövetség rendes és rendkívüli küldöttgyű­lésének összehívása,

c)	gondoskodás a küldöttgyűlési határozatok végre­hajtásáról és a végrehajtás ellenőrzése,

d)	a főtitkár megbízása, akinek személyére alkal­mazni kell a 23. § (4) bekezdésének előírásait,

e)	a szövetség működésével, valamint a sportággal kapcsolatos szabályzatok megállapítása és módosítása – az alapszabály kivételével,

f)	a sportág középtávú fejlesztési- és éves prog­ramjának kidolgozása, küldöttgyűlés elé terjesz­tése,

g)	a sportág nemzetközi tevékenységének irányí­tása, nemzetközi kapcsolatainak szervezése, a sportdiplomaták megválasztása,

h)	az éves költségvetés megállapítása, valamint az éves beszámoló és a közhasznúsági jelentés elkészítése,

i)	a bajnokságok és szövetségi versenyek kiírása,

j)	a hazai versenynaptár jóváhagyása,

k)	a válogatott keretek és felkészülési programjuk jóváhagyása,

l)	az általa létrehozott bizottságok tisztségviselői­nek és tagjainak megválasztása, illetve felmen­tése, referensek megbízása és felmentése,

m)	a hatáskörébe utalt jogorvoslati kérelmek elbírá­lása, illetőleg fegyelmi jogkör gyakorlása,

n)	állami kitüntetések, szövetségi és egyéb elisme­rések adományozására javaslattétel,

o)	a sportolói, valamint versenybírói minősítésekkel kapcsolatos feladatok ellátása,

p)	az EB és VB rendezvényeken történő részvétel engedélyezése, döntés a csapatvezetők szemé­lyéről és a nemzeti csapatok összetételéről,

r)	döntés mindazokban a kérdésekben, amelyeket jogszabály, illetőleg a szövetség küldöttgyűlése a hatáskörébe utal.

(3)	Az elnökség – megfelelő fedezet birtokában – dönt a rendkívüli, a költségvetésben nem szereplő, va­lamint az előirányzatot meghaladó kiadásokról. Előirányzat felhasználási jogkörében dönt a költ­ségvetési előirányzatok évközi módosításáról, át­csoportosításáról.

(4)	Az elnökség hatáskörébe tartozik a szövetség ré­szére ingatlanvagyon megszerzése, megterhelése, elidegenítése, hitel felvétele, jogról való lemondás, gazdasági vállalkozási tevékenység elhatározása, valamint minden olyan határozat meghozatala, amelyek alapján a szövetség számára jelentős vagyoni terhek vagy kötelezettségek keletkeznek.

Az elnökség működése

25. §

(1)	Az elnökség maga állapítja meg munkatervét és – a szövetség szervezeti és működési szabályzatában – az ügyrendjét.

(2)	Az elnökség üléseiről jegyzőkönyvet kell felvenni és azt nyilvánosságra kell hozni.

IX. A szövetség elnöke, alelnöke

26. §

(1)	A szövetség legfőbb tisztségviselője a szövetség elnöke, aki az elnökség közreműködésével irányítja a szövetség tevékenységét.

(2)	Az elnök feladatai és hatásköre:

a)	a küldöttgyűlés és az elnökség üléseinek veze­tése,

b)	a szövetség önálló képviselete,

c)	a hírközlő szervek tájékoztatása a szövetség tevékenységéről,

d)	a munkaviszonyban álló dolgozó felett a mun­káltatói jogkör gyakorlása,

e)	utalványozási jogkör gyakorlása az alelnökkel együttesen,

f)	döntési jogkör gyakorlása mindazon ügyekben, amelyek nem tartoznak a küldöttgyűlés, az elnök­ség, illetőleg a szövetség egyéb szervének kizá­rólagos hatáskörébe,

g)	mindazoknak a feladatoknak az ellátása, ame­lyeket jogszabály, az alapszabály, illetőleg a kül­döttgyűlés vagy az elnökség a hatáskörébe utal.

(3)	Az elnök akadályoztatása esetén valamely jogkörét meghatározott ügyekben vagy az ügyek meghatá­rozott csoportjára nézve a szövetség más tisztség­viselőjére átruházhatja.

(4)	Az elnököt távolléte vagy akadályoztatása esetén az alelnök helyettesíti, kivéve azokat az ügyeket, amelyeket magának fenntartott.

(5)	Az alelnök feladatai és hatásköre:

a)	az alapszabály és egyéb szabályzatok, valamint a küldöttgyűlési és elnökségi határozatok végre­hajtásának irányítása és ellenőrzése,

b)	a szövetségi testületek munkájának figyelemmel kísérése, javaslattétel ezek napirendjére,

c)	kapcsolattartás a területi szövetségekkel és tag­szervezetekkel,

d)	a szövetség önálló képviselete,

e)	utalványozási jogkör gyakorlása az elnökkel együttesen,

f)	személyi javaslatok tétele szakbizottsági veze­tőkre, tagokra, referensekre és csapatvezetőkre.

X. A főtitkár és a titkárság

27. §

(1)	A szövetségi feladatok ellátására az elnökség titkár­ságot működtethet. Létszámát, valamint szerveze­tét – a szervezeti és működési szabályzatban – az elnökség úgy állapítja meg, hogy az biztosítsa a feladatok hatékony és gazdaságos ellátását.

(2)	A titkárság függetlenített vezetője a főtitkár.

(3)	A főtitkár feladatai és hatásköre:

a)	összehangolja az elnökség, a bizottságok és a munkaviszonyban álló dolgozók munkáját,

b)	szervezi a küldöttgyűlés és az elnökség határo­zatainak végrehajtását,

c)	előkészíti az elnökség üléseit, és azokon tanács­kozási joggal részt vesz,

d)	gondoskodik az elnökségi ülések jegyzőkönyvé­nek vezetéséről, őrzéséről, a határozatok nyil­vántartásáról,

e)	gondoskodik a szövetségi nyilvántartások veze­téséről,

f)	figyelemmel kíséri a szövetséggel kapcsolatos jogszabályokat, és biztosítja azok végrehajtását, szükség esetén kezdeményezi a szövetségi határozatok módosítását,

g)	ellátja mindazokat a feladatokat, amelyeket az alapszabály vagy egyéb szabályzat, illetőleg a küldöttgyűlés vagy az elnökség a hatáskörébe utal.

(4)	A főtitkár tevékenységéről a szövetség elnökségé­nek számol be.

(5)	A főtitkárt távolléte vagy akadályoztatása esetén az elnökség által megbízott személy helyettesíti.

XI. Ellenőrző bizottság

28. §

(1)	Az ellenőrző bizottságot a küldöttgyűlés választja 4 évre. Feladata a szövetség gazdálkodásának és vagyonkezelésének ellenőrzése. A bizottság munká­ját az elnök irányítja, létszáma 3 fő.

(2)	Az ellenőrző bizottság tagja a szövetségben más tisztséget nem viselhet, nem állhat a szövetséggel munkaviszonyban, nem lehet hozzátartozója az elnökség tagjának, a felügyelő bizottság más tagjá­nak és a szövetségnél gazdasági feladatot ellátó személynek. Összeférhetetlenségre a Khtv. 8. § (2) bekezdése az irányadó.

(3)	Az ellenőrző bizottság hatáskörét a Khtv. 11. §-a állapítja meg.

(4)	Az ellenőrző bizottság tevékenységéről az elnök a küldöttgyűlésnek számol be.

XII. Fegyelmi bizottság

29. §

(1)	A fegyelmi bizottságot a küldöttgyűlés választja 4 évre. Feladata a szövetség tagjaival szembeni szö­vetségi sportfegyelmi eljárások lefolytatása. A bizott­ság munkáját az elnök irányítja, létszáma 3 fő.

(2)	A fegyelmi bizottság feladatait, hatáskörét és mű­ködésének szabályait a szövetség fegyelmi sza­bályzata állapítja meg.

(3)	A fegyelmi bizottság tagjai a szövetségben és a területi tagszervezetekben vezető tisztséget nem viselhetnek és azokkal nem állhatnak munka­viszonyban.

XiII. Szakbizottságok és referensek

30. §

(1)	A szövetség elnöksége egyes szakfeladatok ellátá­sára további szakbizottságokat hozhat létre, illetőleg referenseket jelölhet ki.

(2)	A szakbizottságok feladatait és hatáskörét a szövet­ség szervezeti és működési szabályzata, a szakbi­zottságok működésének részletes szabályait az elnökség által jóváhagyott saját működési szabály­zatuk határozza meg.

(3)	A szakbizottságok és referensek véleményezési, ja­vaslattételi és szervezési joggal rendelkeznek mind­azokban az ügyekben, amelyekre rendelték őket.

(4)	A szakbizottságok üléseire meg kell hívni az elnök­ség képviselőjét.

(5)	A referensek a válogatott keretek szakmai vezetői, megbízásuk határozott időtartamra szól.

(6)	A referens feladatai:

a)	elkészíti és az elnökség elé terjeszti a válogatott keretek felkészülési programját,

b)	gondoskodik a válogatott keretek szakmai prog­ramjának végrehajtásáról, vezeti a kategóriák ranglistáját,

c)	javaslatot tesz a válogatott kereteknél működő sportszakemberek személyére,

d)	a szakbizottságokkal együttműködve javaslatot tesz az elnökségnek a válogatott keret össze­tételére, segíti és ellenőrzi a keret munkáját,

e)	figyelemmel kíséri a válogatott kerettagok tevé­kenységét a sportegyesületekben,

f)	javaslatot tesz a válogatott kerettagok, valamint a válogatott mellett működő sportszakemberek jutalmazására.

(7)	A referens tevékenységéről a szövetség elnöksé­gének számol be.

XIV. A szövetség gazdálkodása és vagyona

31. §

(1)	A szövetség éves költségvetés alapján gazdálkodik, ennek módját a szövetség gazdálkodási szabályzata határozza meg.

(2)	A szövetség vagyona:

a)	készpénz (bankbetét, folyószámlán lévő pénz),

b)	készpénzre szóló követelés,

c)	értékpapír,

d)	részvény, üzletrész,

e)	ingatlan és ingó vagyon.

(3)	A szövetség bevételeivel önállóan gazdálkodik, tartozásaiért a saját vagyonával felel. A szövetség tagjai a szövetség tartozásaiért – a befizetett tagdí­jon túlmenően – saját vagyonukkal nem felelnek.

(4)	A szövetség tevékenységi célja szerinti gazdálkodá­sát, gazdasági-vállalkozási, valamint reklám tevé­kenységét, és az abból származó eredmény meg­állapítását a társadalmi szervezetek gazdálkodási tevékenységéről szóló 114/1992. (VII. 23.) kormány­rendelet alapján végzi.

(5)	a)	A szövetség vállalkozási tevékenységet kizárólag közhasznú céljainak megvalósítása érdekében, azokat nem veszélyeztetve végez.

b)	A szövetség a gazdálkodása során elért ered­ményét nem osztja fel, azt az alapszabályban meghatározott tevékenységre fordítja.

c)	A szövetség váltót, illetve más, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt nem bocsáthat ki, illetve vállalkozásának fejlesztéséhez a közhasznú tevékenységet veszélyeztető mértékű hitelt nem vehet fel, valamint az államháztartás alrend­szereitől kapott támogatást hitel fedezetéül, illet­ve törlesztésre nem használhatja fel.

d)	A szövetség cél szerinti tevékenységéből, illetve vállalkozási tevékenységéből származó bevéte­leit és ráfordításait elkülönítetten kell nyilván­tartani.

e)	A szövetség befektetési tevékenységet nem foly­tat. Amennyiben erre a későbbi működés folya­mán sor kerülne, úgy köteles a szövetség a küldöttgyűlés által elfogadott befektetési szabály­zatot készíteni.

XV. SZERVEZETI EGYSÉGEK JOGÁLLÁSA

32. §

(1)	A szövetség szervezeti egységei (9. § (1) b) és c) pont az alapszabály 19. § (1) m) pontja alapján kaphatják meg a jogi személyiséget és az Stv. 25. paragrafusában meghatározott jogokat.

(2)	A szövetség jogi személyiséggel rendelkező szerve­zeti egységeinek felsorolását az alapszabály 5. sz. melléklete tartalmazza.

XVI. A szövetség megszűnése

33. §

(1)	A szövetség megszűnik:

a)	a küldöttgyűlés megszüntető határozatával,

b)	más szövetséggel vagy társadalmi szervezettel való egyesülésével,

c)	feloszlatásával,

d)	megszűnésének megállapításával.

(2)	A szövetség megszűnése esetén vagyonának fel­használásáról a küldöttgyűlés rendelkezik. Ha a vagyonról a küldöttgyűlés nem rendelkezett, továbbá ha a szövetség feloszlatással szűnt meg, vagy meg­szűnését állapították meg, és a vagyonáról nem történt rendelkezés, vagyona – a hitelezők kielégí­tése után – modellező alapítvány tulajdonába kerül és a modellező sport céljaira kell fordítani.

XVII. Vegyes rendelkezések

34. §

(1)	A szövetség alapszabályában, illetőleg egyéb sza­bályzataiban foglalt rendelkezések hivatalos értel­mezésére a Ptk. vonatkozó szabályai az irányadóak.

(2)	A szövetségben tisztségviselő, szakbizottsági tag, küldött és modellező szervezet képviselője csak a szövetség tagszervezetének tagja lehet.

Záradék

Ezen módosított Alapszabályt a szövetség küldöttgyű­lése 2004. április 3-án elfogadta.

A Magyar Modellező Szövetséget a Fővárosi Bíróság 1990. február 5-én kelt 6.Pk.60996/2 sz. végzésével 1174. sorszám alatt vette a társadalmi szervezetek nyilvántartásába.

Mellékletek

1. sz. melléklet

Az MMSZ emblémája

2. sz. melléklet

Az MMSZ zászlaja

3. sz. melléklet

Az MMSZ pecsétje

4. sz. melléklet

Az MMSZ tagsági díjai

2005.01.01-től

Rendes tagok:

felnőtt sportoló	2400	Ft/év
serdülő sportoló	1000	Ft/év
ifjúsági és nyugdíjas sportoló	1200	Ft/év
szervezeti egység	5000	Ft/év
közvetlen tagságú sportoló	5000	Ft/év

Pártoló tagok:

támogató minimum	5000	Ft/év
közreműködő	600	Ft/év

5. sz. melléklet

Az MMSZ jogi személyiséggel rendelkező szervezeti egységei

Területi sportági szövetségek:

01	Budapesti Modellező Szövetség

02	Baranya megyei Modellező Szövetség

04	Békés megyei Modellező Szövetség

07	Fejér megyei Modellező Szövetség

10	Heves megyei Modellező Szövetség

11	Komárom-Esztergom megyei Modellező Szövetség

12	Nógrád megyei Modellező Szövetség

14	Somogy megyei Modellező Szövetség

15	Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Modellező Szövetség

16	Jász-Nagykun-Szolnok megyei Modellező Szövetség

Sportszervezetek:

001	Műegyetemi Modellező Klub

002	Pestmegyei Közp. Modellező K.

003	Cavalloni Modellező SE

004	Budapesti Modellező SE

006	BKV Modellező SE

007	Dobos István Modellező SE

008	Bükk Műv.ház Modellező SE

009	Borsodi Aero Modellező Klub

010	Szeged Városi Modellező SE

011	Hódmezőv.h. Városi Modellező SE

014	Debrecen Városi Modellező Klub

015	Mátraverebélyi Modellező Klub

016	Metallux Modellező Klub Csurgó

018	Nagyatádi Modellező Klub

019	Székely Mihály Modellező SE

020	Kinizsi Modellező K. Nagykőrös

021	Dabas Városi Modellező Klub

022	Zalaegerszeg Városi Modellező K.

025	Herendi Modellező SE

026	Kecskeméti Modellező SK

027	Mende Repülőmodellező SK

029	Csepel Modellező SE

030	Orosháza Városi Modellező SK

032	Zalalövő Modellező Klub

035	Pécsi Modellező SE

037	Tatabánya Városi Modellező Klub

038	MOM Modellező Klub

041	Székesfehérvári Modellező Egyesület

044	Textiles Modellező Klub

046	Kazincbarcika Modellező Klub

047 Skorpió SE Mod. Szakosztály

049	Soproni Modellező SE

051	Asbóth Oszkár Modellező Klub

052	Komlói Modellező Klub

053	Medicor Lékai Modellező Klub

055	Taszári HSE Modellező Szakoszt.

056	Rákoshegyi Modellező Klub

057	BERVA Modellező SE

058	Csongrádi RMTSe Mod. Szakoszt

063	Dunamenti Energia Modellező K.

064	Dunaharaszti Modellező K.

065	Szajoli Modellező Klub

066	Nyíregyháza Városi Modellező K.

067	Ölbő Községi Modellező SE

068	Várpalota Városi Modellező Klub

073	Győri Modellező SE

074	Baross Gábor Modellező Klub

077	Pápai Modellező Klub

079	Csepel Műsz.Középiskola Mod.Sz.

081	Várpalota Városi Modellező Klub

082	MTTSZ Baja Városi Modellező Klub

083	Modellező Klub - Biharkeresztes

084	Gyermekek Háza Modellező Klub

085	Szekszárdi Modellező Klub

086	ATTSZ Modellező Klub

090 Babót Modellező Egyesület

091	Korona SE Modellező Szako.

093	Savaria Modellező Egyesület

096	Mosomagyaróvári Városi MTSE

097	Első Magyar Helikoptermod. SE

098	Balassagyarmati MK

099	Budapesti Autómodellező Klub

100	Gábor Áron Diáksport Egyesület

102 Nyitra úti ÁMK. Mod Szakosztály

A MAGYAR MODELLEZO SZÖVETSÉG ALAPSZABÁLYA

Minden elfogadott változtatás benne !

Pinkert László

2005-01-20T23:01:00

Laszlo Pinkert